Jahodovou a platit kartou. Je to rychlé a bezpečné, říká majitelka sítě zmrzlináren Puro Gelato
Ľudmila Abrhám brzo oslaví deset let od doby, kdy si otevřela první zmrzlinárnu Puro Gelato na pražské Výtoni. Vystudovala ekonomii na Humboldtově univerzitě, učila statistiku a v Berlíně řídila tři restaurace. Absolvovala ale také zmrzlinářský kurz na vyhlášené škole v italské Bologni a rozhodla se, že tudy povede její cesta. Teď se na její zmrzlinu stojí fronty.
„Do tří měsíců zavřete.“ Slova jednoho ze zákazníků, který před téměř deseti lety odmítl dát za zmrzlinu v nově otevřené provozovně na pražské Výtoni třicet osm korun, se nenaplnila. Naopak.
Majitelka řemeslné zmrzlinárny Ľudmila Abrhám, která před několika lety vyhrála předkolo mistrovství světa v italském Rimini, se svojí makovou zmrzlinou s kandovaným pomerančem a povidly, od té doby otevřela v Praze další pobočky v Karlíně, Vršovicích, provozuje truck v Riegrových sadech, dodává velkoobchodně balenou zmrzlinu do online supermarketů a nedávno otevřela samoobslužnou prodejnu Puro Gelato Soft.
V jejích pobočkách s příjemným modrorůžovým designem v létě nabízí až dvacet čtyři druhů zmrzlin a výjimkou nejsou ani prodeje atakující hranici tisíc porcí za den. Vše bez polotovarů, barviv a přidané chemie.
Vanilka a jahoda nesmějí chybět
Ľudmila ve svém životě vyráběla už stovky příchutí. Různé alkoholové sorbety, zmrzlinu bez cukru obarvenou černým uhlím nebo losovou zmrzlinu, oblíbenou na různých firemních banketech v kombinaci s čabátou. „Ale to je spíš taková mražená pomazánka. Když člověk chápe zásady výroby a co jaká látka dělá, jde udělat zmrzlina ze všeho,“ vysvětluje Ľudmila Abrhám.
Po netradičních „šílenostech“ ale lidé prahnou spíše na sociálních sítích. V reálu jsou Češi konzervativní a chtějí klasiku – vanilkovou, čokoládovou, jahodovou. „Když je nemají, tak se hroutí. Ani malinová příchuť jahodovou nenahradí,“ vypráví podnikatelka, jejíž oblíbená zmrzlina je stracciatella.
I v konzervativním Česku čas od času vykoukne nějaký trend. Aktuálně frčí dračí ovoce ve spojení s mangem. „Je to hlavně kvůli barvě. Lidé už nechtějí jen chuťový zážitek, ale také vizuální. A fotka na sociální sítě k němu patří,“ objasňuje Ľudmila Abrhám.
Nové receptury „vyvíjí“ na počítači prostřednictvím vlastní chytré tabulky, zmrzlinářský stroj není třeba. Stačí vědět, jak se který druh zmrzliny chová, jak pracovat s obsahem vlákniny a cukru v ovoci a jak namíchat ty správné poměry.
Zmrzlina z chytrých tabulek
Ľudmila se narodila v Popradu, a než začala řešit, kam půjde na školu, nedokázala si představit, že by žila v jiné zemi. Nakonec se ale rozhodla pro studium v Berlíně.
V Německu byla deset let, během kterých zvládla vystudovat ekonomii na Humboldtově univerzitě, pracovat v kebabu, učit statistiku, vést tři italské restaurace. Aniž by věděla, že to někdy využije, absolvovala i zmrzlinářský kurz na vyhlášené škole v italské Bologni, který vyhrál nad alternativou v podobě kurzu jógy v Indii.
Cítila, že je na rozcestí a že změna musí přijít. Neměla děti, skuteční přátelé byli daleko a nespokojenost rostla. Silně u ní převládala touha, vrátit se blíž ke kořenům. A tak zamířila do Prahy, kde žil její bratr a spousta kamarádů ze školy.
„Začal můj ozdravný rok a já věděla, že nedokážu přijmout nic jiného než vybudovat Puro Gelato. Byla to moje šance a hluboce uvnitř jsem to věděla. Věnovala jsem tomu veškerý čas, vyráběla jsem zmrzlinu, školila personál, vyvíjela receptury. I na své třicáté narozeniny jsem kamarádům v deset hodin oznámila, že děkuji, že přišli, ale že musím jít spát, abych mohla být ráno ve výrobě,“ vzpomíná na byznysový start.
Svoji první zmrzlinárnu otevřela před devíti lety na pražské Výtoni. Když se na tehdejší prostory zašlé herny šla poprvé podívat, ani neměla odvahu vstoupit dovnitř. Dnes je to její nejúspěšnější pobočka, a jak trojnásobná matka během rozhovoru několikrát zdůrazní, i její první „dítě“.
„Na otevíračku jsem pozvala všechny kamarády, rodinu a hodinu před otevřením jsme vyrobili zmrzlinu, aby byla čerstvá. Tím jsem myslela, že den skončí, ale najednou začali chodit lidi. Hned ten první den,“ vypráví. Zájem o její zmrzlinu byl takový, že si někdy přála, aby začalo pršet a ona mohla načerpat síly.
Život mezi mrazáky
V podnikání ale zažila i těžké chvíle. Nejhorší bylo, když musela zavřít svoji novou pobočku v Kaprově ulici, do které vložila několik milionů. Ukázalo se, že ulice je pro lidi pouze průchozí cestou ke Karlovu mostu a o žádné zastávky nestojí. A když s covidem přestali navštěvovat Prahu turisti, bylo jasno: jediná cesta, jak neztratit Puro celé, byla zavřít Kaprovku.
Ľudmila dodnes vzpomíná, jak stroje a zařízení ze zavřené pobočky měla uložené doma a žila mezi mrazáky. Covid přinesl obří nejistotu podnikání, kdy musela doma nechat manželovi dvě malé děti a stoupnout si znovu za pult.
Poradit si musela také se sezonností a rozmary počasí. Stačí, když se oteplí a prodej se hned znásobí i o čtyři sta procent. Výzvou bylo vyladit systém prodeje. Okoukala ho v Itálii, kde napřed zákazník zaplatí a až potom si jde pro zmrzlinu. „Je to jediný správný a nejrychlejší způsob, ověřený léty praxe,“ říká Ľudmila Abrhám.
Také si všímá, že lidé stále více upřednostňují platby kartou, i za tak malý nákup, jakým je zmrzlina. „Před covidem chtěla platit kartou polovina lidí, teď už je to osmdesát pět procent zákazníků,“ zdůrazňuje.
V její nové samoobslužné prodejně na Výtoni, která se nachází hned vedle její klasické prodejny, můžou zákazníci platit pouze kartou.
„Obecně jsme naší novou prodejnou posunuli nákup zmrzliny na úplně jiný level. Je to jednoduché, rychlé, netvoří se žádné fronty. Lidé se těší z toho, že si mohou sami natočit zmrzlinu, něčím si ji ozdobit, dát na ni čerstvé ovoce a pak to jen zaplatit kartou,“ dodává a přizvává, že další plány se svým byznysem zatím nemá, chce se teď co nejvíce věnovat péči o svoji devatenáctiměsíční dceru a rodinu.
Podle průzkumu IPSOS pro Visa a Global Payments využívá 60 % Čechů samoobslužné pokladny či kiosky.
85 procent lidí platí u samoobslužných pokladen nejraději kartou.
Lidé na tomto způsobu nakupování preferují hlavně rychlost obsluhy (60 procent), vlastní kontrolu nad nákupem (40 procent) a třetina lidí si raději vybere samoobslužnou pokladnu, pokud mají na výběr.
Získejte samoobslužný platební terminál na 6 měsíců zdarma s programem Česko platí kartou
Visa je jednou z největších platebních sítí světa, která propojuje podnikatele s více než 4,2 miliardy potenciálních zákazníků – držitelů platebních karet Visa. V Česku podnikatelům pomáhá program Česko platí kartou, který nabízí platební terminál na šest měsíců zdarma a doteď jej využilo už více než 35 tisíc obchodníků. Na podporu žen podnikatelek Visa spustila globální program She’s Next, který jim pomáhá v růstu podnikání pomocí grantu a mentoringových programů.